Трябва ли МФ да спре емитирането на ДЦК за месеците до 2013 г., в които ще има близо 2 млрд. лв., преди да плати погасяващата се емисия?
Г. Ангелов:
МФ има да плаща над 400 милиона по вътрешни емисии до края на годината, като най-големите плащания са през август, над 300 милиона лева. Отделно, може би ще има известен бюджетен дефицит към края на годината, както винаги се случва. От евробонда ще остане малка част, която няма да отиде за погасяване на предишните еврооблигации, но остатъкът ще трябва да се финансира от пазара. Може да се започне още сега с малки емисии, за да се тества пазарът и при наличие на интерес и добри лихви, постепенно да се съберат нужните средства.
Цв. Цачев:
Емисионната политика не е само финансиране на дефицита. Тя е политика на създаване и поддържане на ефективен пазар на облигации. Затова не е добре да има такива паузи в емисиите.
Д. Николова:
Не, не трябва, тъй като както казах и по-горе, нашата нужда от финансиране за следващите 6 месеца и половина, ако се изпълни бюджетът за тази година (а именно, ако се приключи годината с дефицит от малко над 1 млрд. лева), е по-голяма от емисията от 2-ри юли. Предвид липсата на мащабни приватизационни проекти, остатъка до около 3 млрд. лева, колкото са заложените нужди на бюджета, най-вероятно ще бъде покрита с емисии ДЦК на вътрешния пазар.
Предвид доброто изпълнение на бюджета до месец май, обаче, предвид достигнатия излишък от 67 млн. лева за първите 5 месеца и увеличението на фискалния резерв до малко над 5 млрд. лева при заложен праг от 4,5 млрд. лева към края на 2012 г., емисиите ДЦК може и да са по-малко от първоначалните планове – било то заради по-нисък от очаквания дефицит за годината или пък заради (частничното му) финансиране от фискалния резерв, ако той превишава законово изискуемия праг в края на годината.
Кр. Йорданов:
Не, МФ трябва да се придържа към емисионния календар, освен ако анализите не предвиждат с голяма доза сигурност значително свиване на дефицита за годината.
К. Масларски:
Заложената емисионна политика от правителството отразява коректно падежите през текущата година по вътрешен дълг, като в Бюджет 2012 е взето под внимание и възможността за емитиране на външен дълг/ еврооблигации. В тази връзка, не виждам особени причини в промяна на така заложения емисионен календар за текущата 2012, тъй като планирания бюджетен дефицит все пак трябва да бъде финансиран, новата емисия еврооблигации е целева – а именно за погасяване на падежиращия външен дълг през януари 2013.
Анализатори: Продажбата на българските еврооблигации е безспорен успех
Повечето специалисти определят като несправедлив подхода българските инвеститори да бъдат изключени от аукциона
08:18 | 05.07.12 г. 37Препоръчан материал от партньор на investor.bg
![Анализатори: Продажбата на българските еврооблигации е безспорен успех](/media/files/resized/article/360x/not/not-found.jpg)
![](/media/img/icons/article-time-icon.png)
-
S&P 500 приключи най-силната си седмица за 2024 г.
-
Кадър на деня за 16 август
-
Инвестиционното решение за АЕЦ „Сайзуел Си“ може да се отложи за 2025 г.
-
Mastercard планира да съкрати 3% от глобалната работна сила заради преструктуриране
-
Германия изисква повече плащания от Uniper, за да запълни бюджетната дупка
-
Експерт: Все повече страни се замислят за рисковете от непроверени стоки
-
Украйна използва западно оборудване за операцията си в Русия, без да нарушава правилата
-
Истанбул се готви за Голямото земетресение и щети за 300 млрд. долара
-
Хранителните компании в САЩ достигнаха ценовия лимит на потребителите
-
Юлиан Попов: България има потенциал да използва реки за плуване и плажуване
-
Акционерите съдят Stellantis в САЩ след разочароващ финансов отчет
-
Toyota може да „хибридизира“ цялата си продуктова гама, за да печели време
Най-четени новини
-
Ден 900 от специалната военна операция: Украйна задържа инициативата в Курск
-
Wizz Air пуска абонаментна услуга за неограничени пътувания срещу 599 евро на година
-
Част от ремонта на ПАВЕЦ "Чаира" е приключила, но едва ли отново ще заработи изцяло
-
Може ли една-единствена държава да научи Европа как да е конкурентна отново
-
Украйна удари горивни депа на четири авиобази, могат да спрат свърхзвуковите ракети "Кинжал"
-
През юли „Адванс Терафонд“ е купило над 300 дка земи на цена от близо 1800 лв. за дка
-
Най-големият производител на стомана в света предупреждава за тежка криза в индустрията
-
Стойността на златните медали от Олимпиадата е по-висока от всякога
-
Повишаване на заплатите в Германия до десетгодишен връх носи надежди за икономиката
-
Инфлацията в турските ресторанти достигна 90%, турците бягат в съседна Гърция
-
Основателят на Temu вече е най-богатият човек в Китай
-
300 "спартанци" изненадаха и показаха слабостите на руската армия в Курска област
-
Ден 900 от специалната военна операция: Украйна задържа инициативата в Курск
-
Страна, незасегната от санкциите, може да върне петрола на "Лукойл" в Унгария
-
С-400 и руските изтребители ще бъдат най-голямата заплаха за F-16 в Украйна
-
Wizz Air пуска абонаментна услуга за неограничени пътувания срещу 599 евро на година
-
Русия разработва нова балистична ракета с обсег от 1000 км, Киев е под масиран обстрел с дронове*
-
Украйна се приближава към своята "отбранителна независимост"
Финанси виж още
-
S&P 500 приключи най-силната си седмица за 2024 г.
-
Mastercard планира да съкрати 3% от глобалната работна сила заради преструктуриране
-
Търговският дефицит на България нараства над два пъти през юни
-
Европейските борси записаха най-силната си седмица от май насам
-
Германското правителство подписа окончателното споразумение за бюджета за 2025 г.
-
SOFIX бележи 1,4% седмичен ръст до 866,77 пункта
преди 12 години Германия и преди и сега е бенчмарк, върху който всички се търгуват с разлика. В размера на разликата се съдържа моментната оценка за фундаменталното състояние на емитента. Емитенти с високо ниво на доверие се търгуват с малък спред върху Германия и обратно. Е спреда бе 2.75% преди десет години, 1.90% преди 3 години, когато Дянков се похвали, че това е лична оценка (той използва CDS-a, но достатъчно близко да кажем за целите), а пласира на 3.87%, като това вече (забележи) не е лична оценка за него.Стандартно е при избора на падеж, потенциалните купувачи когато се пре-маркетира емисията да заявят, до колко дълга емисия биха искали да купят и по това се нагажда емисията. Говореше се за 7 годишна, пък излезна 5. Какво значи това. Ми просто, не е имало достатъчно интерес за по-дълго от 5 години, защо ли? отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години Значи, че много ги мислиш нещата и търсиш под вола телеКак искаш сравняваш спредовете тогава и сега, тогава Германия не бе сила като сега и се конкурираше с редица за бондовете си, Сега всичко инвестира само при тях, не случайно пуснаха и с отрицателна лихва. Това кво ти говори?!При външна емисия, външно ще е оценяването, какво намеси пак тука политиците. Как успя а навържеш падежа с недоверието не знам, те питам закакво се пускат 5 годишни а не примерно 10 30 годишни? отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години Pa pa, добър опит за манипулация. Сравнявате ни с най-поскъпналите облигации (понижили доходността си) Германските, които са убежище. Сравнете ни със средното за ЕС, или със Гърция.Поздрави отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години 4. Ако между 25% и 50% от купувачите са спечилили около 1.5 евро на всеки 100 евро при продажбата на емисията (емисия на 99.18, търговия на 100.60/70) това не е ли един подсладител между 4-8 милиона евро за тези участници? Не можеше ли този подсладител да се озове в ръцете на български институции? Значи чуждите инвеститори могат да печелят от сбъркана цена на гърба на държавата, а българските не могат? Много интересна логика5. На всички, които ще ми обясняват за външните фактори - 2002 г. бе дот.ком срива, Аржентинската криза, поуките от Азиатската и Руските кризи още се взимаха, България бе със спекулативен кредитен рейтинг, с живи брейди облигации и много по-висока задлъжнялост. Въпреки това тогава спреда бе 2.75% срещу Германия, сега е 3.87% срещу Германия.6. Емисията стана възможна след като Германия направи огромни отстъпки от позицията си, а това бе позиция, която Борисов яростно отстоява. Значи ли това, че емисията се е случила въпреки Борисов, а не заради Борисов? отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години Пропагандната машина продължава да работи здраво. Обаче отговорите на редица важни въпроси остават скрити:1. При положение, че емисията преди десет години е била пласирана на бенчмарк от 4.90% (Германия и тогава и сега е бенчмарк) +2.75%, а сега на бенчмарк от 0.56%+3.87%, къде е успеха? Къде е доверието, защото държави с подобен на нашия рейтинг пласират на по ниски спредове, явно там има доверие, а при нас?2.Защо бе избран толкова къс падеж, причината дали е, че не е имало интерес за повече от 5 години ли е? Ако да, това не показва ли липса на доверие в България? Къде е успеха?3. Защо при равни други условия емисията намери баланс на нива от 4.10% и то при индикации, че някъде между 25% и 50% от емисията вече е превъртяна от закупилите я на първичен пазар? Това не означава ли, че просто емисията можеше спокойно да бъде пласирана на 4.10, да бъде презаписана 1.5-2 пъти и България да спести 30 милиона лева? Къде е успеха? отговор Сигнализирай за неуместен коментар