Ще се понижат ли лихвите по банковите депозити и кредити ако МФ продължи да емитира ДЦК и ако не продължи?
Г. Ангелов:
Вероятно лихвите ще продължат да намаляват в резултат на успешната емисия на еврооблигацията, влияеща позитивно върху доверието, и продължаващият растеж на местните спестявания. Ефект ще окаже и плащането през януари 2013 г. През януари се изплаща евробондът от 2002 година и над 70% от парите ще отидат в български инвеститори. Т.е. ще има голяма ликвидност в банковата система.
МФ вероятно няма да повлияе много, освен ако не прекали с издаването на местни емисии. Но нивата на лихвите по кредити се влияят и от структурни проблеми, като процедурите по фалит и събиране на вземания, подобрение, в които би имало най-силен резултат не само върху лихвите, но и върху желанието да се отпускат повече нови кредити.
Цв. Цачев:
Лихвите ще продължат да падат и в двата случая. Логиката обаче диктува, че спадът ще е по-силен при оттегляне на емисиите, защото банките ще трябва да намерят алтернатива на капиталите в тях. Не очаквам обаче да се усети внезапно намаление на лихвите в такъв случай.
Д. Николова:
Не бих очаквала сериозен ефект върху лихвите по кредитите, предвид големия неизползван ресурс от банките. Дори и ДЦК да изтеглят част от ресурса на банките, те ще останат със значителни разполагаеми средства, заради липсата на качествени кредитни проекти.
Що се отнася до лихвите по депозитите, не мисля, че има някаква връзка между лихвите по привлечените от банките депозити и тези по купените от банките ДЦК. Предвид това, че лихвите по депозитите са далеч по-високи от лихвите по инвестираните от банките средства в ДЦК, средствата от депозитите не се инвестират в ДЦК, защото една такава инвестиции би противоречала на икономическата логика.
Няма никакъв смисъл да взимаш скъп кредит от вложителите, за да инвестираш получените пари в относително по-нискодоходни книжа.
Кр. Йорданов:
Доколкото с част от набраните депозити, банките закупуват емисии ДЦК, то намаление на доходността по последните се отразява в понижение и на лихвите по депозитите. Според мен обаче ефектът върху цената на общата депозитна база е умерен.
К. Масларски:
Заложената емисионна политика от правителството отразява заложените/ прогнозирани нужди от финансиране на държавата. Емитирането на вътрешен/ външен дълг не се прави целево за понижаване/ покачване на лихвите по кредити/ депозити. Лихвените нива се определят от банките на пазарен принцип и конкуренция, стига да има работеща икономика, компании и домакинства, които да бъдат финансирани.
Постигането на по-ниски лихви не е самоцел и не гарантира повече кредитиране. Емитирането на външен дълг може да способства за формирането на референтна цена (т.н. бенчмарк) при финансирането или емитирането на дълг от местни компании и банки.
Анализатори: Продажбата на българските еврооблигации е безспорен успех
Повечето специалисти определят като несправедлив подхода българските инвеститори да бъдат изключени от аукциона
08:18 | 05.07.12 г. 37Препоръчан материал от партньор на investor.bg
![Анализатори: Продажбата на българските еврооблигации е безспорен успех](/media/files/resized/article/360x/not/not-found.jpg)
Всяка новина е актив, следете Investor.bg и в Google News Showcase.
![](/media/img/icons/article-time-icon.png)
-
S&P 500 приключи най-силната си седмица за 2024 г.
-
Кадър на деня за 16 август
-
Инвестиционното решение за АЕЦ „Сайзуел Си“ може да се отложи за 2025 г.
-
Mastercard планира да съкрати 3% от глобалната работна сила заради преструктуриране
-
Германия изисква повече плащания от Uniper, за да запълни бюджетната дупка
-
Експерт: Все повече страни се замислят за рисковете от непроверени стоки
-
Украйна използва западно оборудване за операцията си в Русия, без да нарушава правилата
-
Истанбул се готви за Голямото земетресение и щети за 300 млрд. долара
-
Хранителните компании в САЩ достигнаха ценовия лимит на потребителите
-
Юлиан Попов: България има потенциал да използва реки за плуване и плажуване
-
Акционерите съдят Stellantis в САЩ след разочароващ финансов отчет
-
Toyota може да „хибридизира“ цялата си продуктова гама, за да печели време
Най-четени новини
-
Ден 900 от специалната военна операция: Украйна задържа инициативата в Курск
-
Wizz Air пуска абонаментна услуга за неограничени пътувания срещу 599 евро на година
-
Част от ремонта на ПАВЕЦ "Чаира" е приключила, но едва ли отново ще заработи изцяло
-
Може ли една-единствена държава да научи Европа как да е конкурентна отново
-
Украйна удари горивни депа на четири авиобази, могат да спрат свърхзвуковите ракети "Кинжал"
-
През юли „Адванс Терафонд“ е купило над 300 дка земи на цена от близо 1800 лв. за дка
-
Най-големият производител на стомана в света предупреждава за тежка криза в индустрията
-
Стойността на златните медали от Олимпиадата е по-висока от всякога
-
Повишаване на заплатите в Германия до десетгодишен връх носи надежди за икономиката
-
Инфлацията в турските ресторанти достигна 90%, турците бягат в съседна Гърция
-
Основателят на Temu вече е най-богатият човек в Китай
-
300 "спартанци" изненадаха и показаха слабостите на руската армия в Курска област
-
Ден 900 от специалната военна операция: Украйна задържа инициативата в Курск
-
Страна, незасегната от санкциите, може да върне петрола на "Лукойл" в Унгария
-
С-400 и руските изтребители ще бъдат най-голямата заплаха за F-16 в Украйна
-
Wizz Air пуска абонаментна услуга за неограничени пътувания срещу 599 евро на година
-
Русия разработва нова балистична ракета с обсег от 1000 км, Киев е под масиран обстрел с дронове*
-
Украйна се приближава към своята "отбранителна независимост"
Финанси виж още
-
S&P 500 приключи най-силната си седмица за 2024 г.
-
Mastercard планира да съкрати 3% от глобалната работна сила заради преструктуриране
-
Търговският дефицит на България нараства над два пъти през юни
-
Европейските борси записаха най-силната си седмица от май насам
-
Германското правителство подписа окончателното споразумение за бюджета за 2025 г.
-
SOFIX бележи 1,4% седмичен ръст до 866,77 пункта
преди 12 години Германия и преди и сега е бенчмарк, върху който всички се търгуват с разлика. В размера на разликата се съдържа моментната оценка за фундаменталното състояние на емитента. Емитенти с високо ниво на доверие се търгуват с малък спред върху Германия и обратно. Е спреда бе 2.75% преди десет години, 1.90% преди 3 години, когато Дянков се похвали, че това е лична оценка (той използва CDS-a, но достатъчно близко да кажем за целите), а пласира на 3.87%, като това вече (забележи) не е лична оценка за него.Стандартно е при избора на падеж, потенциалните купувачи когато се пре-маркетира емисията да заявят, до колко дълга емисия биха искали да купят и по това се нагажда емисията. Говореше се за 7 годишна, пък излезна 5. Какво значи това. Ми просто, не е имало достатъчно интерес за по-дълго от 5 години, защо ли? отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години Значи, че много ги мислиш нещата и търсиш под вола телеКак искаш сравняваш спредовете тогава и сега, тогава Германия не бе сила като сега и се конкурираше с редица за бондовете си, Сега всичко инвестира само при тях, не случайно пуснаха и с отрицателна лихва. Това кво ти говори?!При външна емисия, външно ще е оценяването, какво намеси пак тука политиците. Как успя а навържеш падежа с недоверието не знам, те питам закакво се пускат 5 годишни а не примерно 10 30 годишни? отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години Pa pa, добър опит за манипулация. Сравнявате ни с най-поскъпналите облигации (понижили доходността си) Германските, които са убежище. Сравнете ни със средното за ЕС, или със Гърция.Поздрави отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години 4. Ако между 25% и 50% от купувачите са спечилили около 1.5 евро на всеки 100 евро при продажбата на емисията (емисия на 99.18, търговия на 100.60/70) това не е ли един подсладител между 4-8 милиона евро за тези участници? Не можеше ли този подсладител да се озове в ръцете на български институции? Значи чуждите инвеститори могат да печелят от сбъркана цена на гърба на държавата, а българските не могат? Много интересна логика5. На всички, които ще ми обясняват за външните фактори - 2002 г. бе дот.ком срива, Аржентинската криза, поуките от Азиатската и Руските кризи още се взимаха, България бе със спекулативен кредитен рейтинг, с живи брейди облигации и много по-висока задлъжнялост. Въпреки това тогава спреда бе 2.75% срещу Германия, сега е 3.87% срещу Германия.6. Емисията стана възможна след като Германия направи огромни отстъпки от позицията си, а това бе позиция, която Борисов яростно отстоява. Значи ли това, че емисията се е случила въпреки Борисов, а не заради Борисов? отговор Сигнализирай за неуместен коментар
преди 12 години Пропагандната машина продължава да работи здраво. Обаче отговорите на редица важни въпроси остават скрити:1. При положение, че емисията преди десет години е била пласирана на бенчмарк от 4.90% (Германия и тогава и сега е бенчмарк) +2.75%, а сега на бенчмарк от 0.56%+3.87%, къде е успеха? Къде е доверието, защото държави с подобен на нашия рейтинг пласират на по ниски спредове, явно там има доверие, а при нас?2.Защо бе избран толкова къс падеж, причината дали е, че не е имало интерес за повече от 5 години ли е? Ако да, това не показва ли липса на доверие в България? Къде е успеха?3. Защо при равни други условия емисията намери баланс на нива от 4.10% и то при индикации, че някъде между 25% и 50% от емисията вече е превъртяна от закупилите я на първичен пазар? Това не означава ли, че просто емисията можеше спокойно да бъде пласирана на 4.10, да бъде презаписана 1.5-2 пъти и България да спести 30 милиона лева? Къде е успеха? отговор Сигнализирай за неуместен коментар