Опасността от социално напрежение расте на много развиващи се пазари, включително и в България, в период, в който финансовата криза увеличава безработицата и икономическите затруднения. Както самата нестабилност, така и реакциите на правителството пък повишават опасенията за чуждестранните инвеститори, пише Ройтерс.
Демонстрации тази седмица имаше в България и Латвия, както и в Китай, което е знак, че може да се очакват още за напред, а бъдещето на управляващите коалиции е заплашено и политическата обстановка става все по-непредвидима.
Анализаторите казват, че правителствата от Източна Европа до Азия вече се подготвят за възможно социално неподчинение, като по-авторитарните политици са готови да използват и сила, за да задържат позициите си. Инвеститорите обаче също се подготвят за редица политически промени, които може да застрашат техните позиции.
Ако правителствата не съумеят да овладеят недоволството това също може да се отрази негативно на чуждестранния капитал и чуждите инвеститори, които вече изтеглиха рекордно количество капитали от развиващите се пазари миналата година, което доведе до най-лошото представяне на борсите в тези страни.
„В период, в който вече има по-малко пари в системата, това наистина ще отблъсне хората“, казва Ларс Кристенсен, директор Проучвания за развиващите се пазари в Danske Bank. „Тези събития се случват заради финансовата криза, но на някои от тези пазари те ще влошат още повече положението.“
Някои правителства като Украйна вече са взели мерки за контрол над капиталите и се опитват да подкрепят националната си валута или изтичането на капитал, като ограничават достъпа на инвеститорите до техните капитали, което кара някои да се опитват да излязат от тези пазари преди да е станало прекалено късно, пише изданието.
Желанието да избегнат внезапно обезценяване на руската рубла, което би засегнало значително спестяванията в страната, бе основният защитен фактор в руската схема със серия от „мини девалвации“, заради която страната похарчи около една четвърт от своите резерви, за да защити валутата си.
Това несъмнено притесни инвеститорите, които разчитаха на тези резерви да гарантират стабилността на страната и ги накара да поставят под съмнение нейната кредитоспособност.
Протести на работниците
„Това е краткосрочен подход“, казва Андрю Браун от Aberdeen Asset Management, която управлява капитали от 7-8 млрд. долара на развиващите се пазари. „Това е лошо за нагласата на инвеститорите, тъй като те трябва да се концентрират върху подобряване на вътрешното търсене, вместо да подкрепят рублата.“
Той е значително по-позитивно настроен към Китай, който се опитва да предотврати недоволството с финансови стимули от 585 млрд. долара, насочени към икономиката.
Със стотици работници с неизплатени заплати и произтичащите от тяхното недоволство сблъсъци с полицията в източен Китай дори и авторитарните страни може да станат свидетели на неочаквани промени.
Много очакват Русия да предприеме твърди мерки срещу демонстрантите, като вече десетки руснаци са били арестувани след демонстрация във Владивосток срещу митата върху вносните автомобили, което много виждат като потенциален признак за още протести.
Не е ясно дали инвеститорите ще бъдат по-притеснени от демонстрациите или от по-голямото затягане над чуждия капитал, като вече видяхме масово изтегляне на средства след войната в Грузия през август.
Миналата година фондовият пазар в Русия бе един от най-слабо представящите се на развитите пазари, засегнат от опасения за правителствена намеса, падащи цени на петрола и като цяло от промяната в нагласата спрямо развиващите се пазари. Много все още гледат на него като на един от най-рисковите през 2009 г.
Анализаторите смятат, че в резултат на това Русия ще засили подкрепата си за стратегическите индустрии и компании като държавната Газрпом и отбраната и вероятно ще вземе още индустрии под контрола си, за да подкрепи заетостта.
„Това вероятно ще бъде лоша новина за малките и средните предприятия“, казва Цимур Хюсеинов от Executive Analysis, компания за рисков мениджмънт. „Това ще бъде дори още по-лоша новина за чуждите компании, които имат фабрики или инвестиции тук.“
Грешките от 30-те години?
Войната в Грузия хвърли сянка върху инвестициите в целия регион, което сложи началото на рязък спад в инвестициите в Украйна и преоценка на риска на региона чак до Полша.
„От една страна, това може да доведе до по-агресивна руска политика спрямо съседните й страни“, казва Кристенсен. „От друга страна, с по-малко пари тя може да решат, че се нуждае повече от Запада.“
По-гъвкавите демокрации като тези в Централна и Източна Европа може би имат повече механизми, за да се справят с напрежението и недоволството, но рискът от разпадане на коалициите или драстични промени в политиката след изборите затруднява инвеститорите в прогнозите им за политиката на тези страни.
Докато ключовите икономики като Полша и Чехия вероятно ще излязат от ситуацията без сътресения, по-уязвимите в икономическо и политическо отношение страни като Унгария и Румъния вече станаха свидетели на спад от средно 6% във валутите си от началото на годината.
Позовавайки се на урока от последната Голяма депресия от 30-те години от Goldman Sachs предупреждават, че някои развиващи се икономики вече повтарят грешките на миналото поколение, като поемат курс към поне лека форма на протекционизъм.
Русия обяви мита върху вносните коли, Бразилия и Аржентина също обмислят повишение на митата, Индонезия наложи ограничения най-малко върху 500 продукта, а Индия наложи мита върху вноса на соя, за да защити своите производители.
„Един от основните уроци отпреди 80 години е, че освобождаването на търговията, вместо нейното ограничаване, е по-вероятно да помогне на крехката световна икономика“, казват от Goldman Sachs.