В резултат на по-слабото външно и вътрешно търсене очакваме реалният темп на растеж на БВП да се забави значително в сравнение с 2008, се казва в икономическия преглед на Българска народна банка за последното тримесечие на миналата година.
„През последните месеци на 2008 г. конюнктурните индикатори на бизнеса рязко спадат, отчитайки нарастващ песимизъм в оценките за текущата и особено за бъдещата конюнктура във всички сектори на икономиката. На основата на тази информация може да се очаква, че през първата половина на 2009 г. предприятията ще изпитват нарастващи затруднения при реализиране на продукцията си. Глобалната икономическа криза ще свие външното търсене на български стоки. Влошената международна конюнктура ще повлияе негативно върху инвестиционните планове на предприятията у нас, а забавеният прираст на доходите ще ограничава нарастването на потреблението на домакинствата“, прогонзират от БНБ.
В доклада на БНБ се посочва още, че значителното забавяне на икономическия растеж допълнително влияе върху поведението на банките и те се въздържат от поемане на кредитен риск, което до голяма степен прави неефективна политиката на рязко снижаване на лихвените проценти, провеждана от водещите централни банки. „Финансовите пазари показват само частични признаци на стабилизиране при ниска склонност към поемане на риск, липса на доверие, висока колебливост и затруднена трансмисия на ликвидните инжекции към реалната икономика“, се казва в икономическия преглед.
От Централната банка прогнозират запазване на положителния нетен приток на външни финансови ресурси към страната през първото полугодие на 2009 г., макар и по-нисък през първите две тримесечия на настоящата година спрямо същия период на 2008 г.
Прогнозите на БНБ сочат, че през първата половина на текущата година инфлацията ще продължи да се забавя под влияние на по-ниските в сравнение с 2008 г. международни цени на горивата и производствените суровини.
„В резултат от промените в Наредба № 21 през последното тримесечие на 2008 г. бяха освободени общо около 1,8 млрд. лв. от средствата на банките, които преди това бяха поддържани като резерви в БНБ. След промените от 1 януари 2009 г. средният ефективен размер на процента на задължителните минимални резерви за цялата банкова система спадна до около 7%, като общият ефект от мерките на БНБ се изразява в освобождаване на ликвидност в размер на около 3 млрд. лв. Не трябва да се очаква обаче, че освобождаването на ликвидност автоматично ще доведе до повишаване на нивата на кредитиране, тъй като в текущата ситуация на несигурност значително намалява склонността на банките към поемане на риск“, уточняват още от институцията.