През последните седмици стана популярна дискусията „за“ и „против“ едностранната евроизация в България. Темата нашумя около изказването на министъра на икономиката Петър Димитров, който се обяви за паралелното въвеждане на еврото като разплащателна единица още от началото на 2009 г. Впоследствие подобно мнение застъпи и министърът на държавната администрация Николай Василев, както и Владимир Каролев от НДСВ, който изтъкна, че с въвеждането на еврото бизнесът може да спести много разходи.
Не са малко обаче и аргументите против тази теза, например неизбежните негативни реакции от страна на Европейската централна банка и ЕС. Против едностранното въвеждане на еврото у нас се обяви и финансовият министър Пламен Орешарски.
За коментар по темата потърсихме Георги Ангелов, старши икономист на Институт Отворено общество. Той направи паралел с Исландия, която в момента се намира в ситуация на остра икономическа криза: "Нека да видим дали исландците ще успеят да се евроизират - при тях е по-сложно, зависят от МВФ и от други кредитори. Но ако успеят, можем и ние"
"По-добре евроизация отколкото девалвация - затова по-добре да се говори за еврото, отколкото за печатане на пари. Но за да стане евроизация, политиците трябва да имат голям кураж - а те дали го имат, не знам. Но при тежка криза вероятно ще придобият кураж - да си припомним, че валутният борд също беше въведен при криза, въпреки че седем години преди това беше отхвърлян като възможна политика", коментира Ангелов.
Международният валутен фонд одобри кредит от 2,1 млрд. долара за Исландия в края на ноември, като страната стана първата от Западна Европа, която получава заем от МВФ от 1976 г. насам. Исландия е готова да се откаже от местната си валута, като приеме еврото или долара, за да увеличи доверието към икономиката си.
В Естония в момента също протича дискусия за евроизация. Страната е в ситуацията на България - валутен борд, значителен търговски дефицит като дял от БВП и голяма тежест на сектора на недвижими имоти. Естония е в рецесия от второто тримесечие на 2008 г., когато отчете 1,4% спад на БВП.