Властите в Южна Корея предприеха радикални стъпки в борбата с инфлацията в страната, като прибегнаха до значителни покупки на местна валута и разпродажба на американски долари днес, предава CNBC. Официална информация за намеса на централната банка на валутния пазар все още липсва, но според световните информационни агенции именно това е довело до изненадващото поскъпване на южнокорейския вон днес.
Валутата на Южна Корея се повиши с 1,2 на сто до 1 030,3 вона за един долар, след като вчера кросът беше при 1 043. Така от вчера насам курсът на вона се е вдигнал с 2 на сто и достига най-високото си ниво за последните две седмици, а от началото на седмицата според Bloomberg е най-силно представящата се валута срещу американския долар.
Според пазарни участници централната банка на Южна Корея се е намесила на два пъти днес - в ранните часове са изсипани около 1,5 млрд. долара, а в края на търговията – още 500 млн. долара. Анализаторите определят този ход на властите като опит за борба с високата инфлация в страната, която заплашва икономическия ръст. Причината за проблемите е обстоятелството, че Южна Корея внася отвън цялата си необходима енергия и не разполага със собствени ресурси, а слабата валута оскъпява значително вноса и „помпа“ инфлацията.
През юни инфлацията в Южна Корея стигна 5,5 на сто на годишна база, което е най-големият ръст от ноември 1998 година насам. От началото на годината до края на миналата седмица южнокорейският вон беше постигнал обезценяване от 11 на сто, регистрирайки най-слабите си поредни шест месеца от март 2001 година досега. Това накара мнозина да заложат на по-рестриктивна монетарна политика и според анализ на Bloomberg до края на годината ще станем свидетели на поскъпване на валутата с около 4 на сто.
Увеличаването на лихвения процент обаче се очаква да повлияе негативно, като в страната вече се наблюдават очаквания за забавяне на растежа – според ръководителя на централната банка през настоящата година той ще възлезе на 4,6 на сто, а това е доста под обещаните от новоизбрания президент на страната 6,0 на сто. Именно стремежът за запазване на условията за кредитиране може да се посочи като причина за интервенцията на валутния пазар.