По традиция Investor.bg представя по-значимите политически и икономически събития от изминалата седмица, които имаха потенциала да задвижат пазарите в една или друга посока.
България
„Това е един от най-амбициозните бюджети, които са правени от началото на прехода". Така премиерът Бойко Борисов окачестви „Бюджет 2019“, който правителството прие на извънредно свое заседание в неделя. Според министър-председателя държавата никога не е била в по-добра кондиция от сега, а повечето приходи идват от „борба с контрабандата и олигархията“.
Така през идната година кабинетът очаква да преразпредели 38,2% от БВП, които в абсолютна сума наистина са рекордните 44,5 млрд. лв. Най-осезаемо допълнителните пари ще се усетят от заетите в бюджетната сфера, учителите и кметовете на малки и бедни общини. Същевременно са икономиката да расте над потенциала си, а държавните финанси отново се планират на минус.
В средата на работната седмица парламентът отхвърли вота на недоверие към правителството за политиката в здравния сектор. В сряда 133 депутати гласуваха в подкрепа на кабинета, а 99 души от БСП и ДПС – "за" вота. Това е третият вот на недоверие, внесен от БСП срещу сегашното правителство. Първите два бяха за политиките в областта на сигурността и за борбата с корупцията.
Също през седмицата Народното събрание преодоля ветото на президента Румен Радев върху промените в Закона за държавната собственост, с които според държавния глава се създава възможност за скрита приватизация на дружества от т.нар. забранителен списък. Текстовете премахват забраната да се апортират имоти и вещи, собственост на такива дружества, в други фирми с държавно и общинско участие, извън забранителния списък. В подкрепа на ветото гласуваха само депутатите от левицата.
Протестът на майките на деца с увреждания за адекватен закон прерасна в няколкодневен митинг с искане за оставка на вицепремиера Валери Симеонов, който си позволи да нарече жените "кресливи" и да ги обвини, че използват децата си. През седмицата след призиви от страна на коалиционните партньори Симеонов се извини половинчато за обидните си думи към майките на деца с увреждания. От управляващата коалиция дадоха знак, че оставката му не стои на дневен ред, но веднага след това ДПС поиска оттеглянето на Симеонов. Вицепремиерът дори получи неочаквана подкрепа от страна на Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България (КРИБ), откъдето заплашиха с контрапротест. Това обаче се оказа инициатива на ръководството на КРИБ, а няколко от големите членове на асоциацията се разграничиха през уикенда от тази подкрепа.
БСК и други браншови организации искат отсрочка за новите изисквания за касовите апарати. Според вече обнародваните текстове част от устройствата в страната ще трябва да бъдат изцяло подменени, а други да се модифицират. Представителите на бизнеса искат отсрочка до 2020 г. и повече детайли за новите изисквания, но НАП подчерта, че сроковете са фиксирани и реалистични. До края на седмицата данъчната агенция ще изпрати персонални писма до всички около 3000 сервизни фирми, както и всички регистрирани по ДДС компании с подробна информация за сроковете и нужните стъпки, които трябва да предприемат.
Застрахователният бранш предлага лимити върху компенсациите при смърт на близък, което може да повиши тройно цената на "Гражданска отговорност". Управляващите ще направят опит за решаване на казуса, стана ясно при първо четене на промените в Кодекса за застраховането. Според застрахователите изплащането на всички присъдени обезщетения за неимуществени вреди за пет години назад ще изисква между 800 млн. и 1.3 млрд. лв.
ЕС и еврозоната
Християндемократическият съюз (ХДС) на канцлера Ангела Меркел и коалиционният му партньор – Германската социалдемократическа партия (ГСДП) губят подкрепа на регионалните избори в западната провинция Хесен. Това е нов удар за крехкото национално правителство. ХДС излее на първо място, но получи само 28% от гласовете на избирателите, сочат данни от екзит пол за телевизия ARD. Това е голям спад спрямо 38,3%, които ХДС получи на последните избори в Хесен през 2013 г.
Италия няма да променя бюджета си за 2019 г. Това заяви вицепремиерът и лидер на крайнодясната партия „Лига“ Матео Салвини, след като в понеделник Европейската комисия отхвърли фискалните планове на правителството и му даде три седмици да представи нови. В интервю за радио RTL 102.5 Салвини настоя, че бюджетът, който увеличава дефицита за догодина до 2,4% от брутния вътрешен продукт от заложените 1,8% тази година, е единственият начин за свиване на публичния дълг.
![br](/media/files/resized/uploadedfiles/740x/cc9/4d047d4328b7011cd2ecee6d1fd00cc9-0000001212.jpg)
Рейтинговата агенция Fitch заяви, че вече не очаква плавно излизане на Великобритания от Европейския съюз, посочвайки, че евентуален Brexit без сделка ще доведе до допълнително понижаване на кредитния рейтинг на Острова. „Според Fitch засилването на политическото разделение във Великобритания…увеличи вероятността за рязък и разрушителен Brexit без сделка“, посочват от рейтинговата агенция.
Ситуацията на испанския пазар на труда се облекчава повече от очакваното. Нивото на безработица спадна до 14,6% през третото тримесечие, показват официалните данни от четвъртък. Това е най-ниското ниво от последното тримесечие на 2008 г., след като натовареният туристически сезон засили заетостта в сектора на услугите. Резултатите надвишават прогнозата на икономистите, анкетирани от Ройтерс, които очакваха страната с втората по големина безработица в ЕС след тази в Гърция, да отчете безработица от 14,9%. За сравнение, средната за еврозоната е 8,1% за август.
От 2021 г. на пазара на Европейския съюз (ЕС) ще бъде забранена продажбата на пластмасови изделия за еднократна употреба като чинии, прибори, сламки, дръжки за балони и клечки за уши. Това реши Европейският парламент в сряда. Тези продукти образуват 70% от морските отпадъци. Според законодателното предложение от 2021 г. в списъка на забранените пластмаси на пазара на ЕС влизат оксо-разградими пластмасови продукти като опаковки, както и съдове от експандиран полистирен за доставки на храна.
САЩ
Президентите на САЩ и Русия Доналд Тръмп и Владимир Путин възнамеряват да се срещнат в Париж на 11 ноември. Запитан дали ще има ли такава среща, Тръмп заяви: „Възможно е. В момента се обсъжда. Мисля, че вероятно ще се срещнем." Тя ще е част от визитата на двамата лидери в Париж за отбелязване на 100 години от примирието, сложило край на Първата световна война в Европа. Междувременно Белият дом отправи покана към руския президент Владимир Путин за официално посещение във Вашингтон, съобщи американският съветник по национална сигурност Джон Болтън. Това представлява завръщане към идеята, която бе замразена по-рано през годината заради недоволство в САЩ.
Предполагаеми взривни устройства са били изпратени до бившия президент на САЩ Обама, бившия държавен секретар Хилъри Клинтън и в Time Warner Center в Ню Йорк, където са офисите на CNN. В понеделник и милиардерът Джордж Сорос получи взривно устройство в Ню Йорк.
usa
След ужасяващото убийство на критичния към режима журналист от Саудитска Арабия Джамал Кашоги САЩ налагат първи наказателни мерки срещу 21 заподозрени от арабската държава. Вашингтон е идентифицирал заподозрени от тайните служби, кралския двор, в Държавния департамент и в други саудитски служби, заяви американският външен министър Майк Помпейо. „Ние предприемаме подходящи мерки, които включват на първо време отнемането на визите им“, предава Ройтерс.
САЩ отказват да подновят търговските си преговори с Китай, освен ако Пекин не представи конкретни предложения в отговор на оплакванията на Вашингтон за принудителен трансфер на технологии и други. Това потвърдиха официални представители и на двете държави. Условието заплашва да влоши настроението по време на предстоящата среща между американския президент Доналд Тръмп и неговият китайски колега Си Дзинпин, насрочена за края на ноември в рамките на Г-20.
Китай
Японският премиер Шиндзо Абе и китайският му колега Ли Къцян обещаха да засилят икономическото сътрудничество между двете страни на фона на търговската война на Китай със САЩ. Китай и Япония подписаха редица споразумения, включително за валутен суап за 30 млрд. долара. Споразуменията бяха сключени при тридневното посещение на японския премиер Шиндзо Абе в Пекин начело на голяма бизнес делегация.