Запознати с преговорите обаче твърдят, че изборът на ПИБ и ЦКБ е най-вече на база големината им. За третата проверявана институция първоначално се е спрягала Българска банка за развитие (въпреки че не е типичната търговска банка и е държавна собственост), а после - "Търговска банка Алианц". В крайна сметка изборът е паднал върху "Инвестбанк". Впрочем към шестте могат да се добавят и още - ЕЦБ намекна, че след предстоящото си сливане "Пощенска банка" и "Банка Пиреос" също може да бъдат подложени на стрес тест, ако се окажат сред трите най-големи институции на пазара. Евентуално това би могло да важи и за "Сосиете Женерал - Експресбанк", ако се осъществи сливането й с "Банка ДСК".
Какви рискове крие тази проверка? На пръв поглед - малки, защото българските банки вече минаха успешно през такава процедура през 2016 година. Капиталовата им адекватност е доста над изискванията на БНБ, да не говорим за далеч по-ниските нива в еврозоната. А 2018 се очертава като най-добрата година за българските банки от кризата насам, що се отнася до активи и печалба. Освен това този път няма да им се налага да плащат за проверката - разходите ще се поемат от Франкфурт. Вероятно проверката ще погълне административен капацитет и ще затрудни работата им, но това едва ли ще е в драстична степен.
Според наблюдатели обаче уж рутинната процедура всъщност крие и по-сериозни заплахи.
Риск №1 - злонамереност. Това е може би силна дума, но мнозина споделят преценката на Моймир Хампл, че някои технократи във Франкфурт, както и някои от водещите държави в ЕС, не искат България в еврозоната, поне на този етап. Те нямат легални основания да я спират. Но биха могли да опитат да представят картината у нас максимално мрачна.
При проверките на активите винаги има достатъчно фактори, които се оценяват субективно. В България тези фактори са дори повече, защото за някои активи липсва развит вторичен пазар, който би могъл да даде точни цени.
Популярният пример е с активите на една кредитна институция в района на бившия комбинат "Кремиковци". Как трябва да се разглеждат те? Като терени в замърсена индустриална зона, където вече не се развива индустрия? Или като терени в главното направление за бъдещо разрастване на София, с вече създадена инфраструктура? И в двете тълкувания има истина. Но наблягането само на едно от тях може драстично да промени оценката на активите.
Риск №2 - отклоняване на вниманието. Още една възможна причина ЕЦБ да наклони везните в полза на максималната строгост е свързана със собствените й пропуски на други места. Мнозина в Европа са склонни да винят централната банка и за проблемите с италианския банков сектор, и за скандалите с пране на пари (особено тези с Danske Bank и Deutsche Bank). Последните години показаха, че в такива моменти изкушението да се прехвърли топката някъде на Изток е твърде силно.
А определено има от какво да се отклонява внимание. По върховете в самата ЕЦБ започнаха да се чуват смущаващи спокойствието гласове. През ноември Луис де Гиндос, вицепрезидент на централната банка, хвърли бомба с твърдението, че цели 12 кредитни институции в еврозоната, включително няколко от най-големите, са недостатъчно капитализирани и трябва да заздравят позициите си.
(Евро)зоната на здрача
Три години по-късно българската банкова система отново ще бъде оценявана от ЕЦБ. Какви рискове крие това за България?
08:32 | 29.01.19 г.![<p>
<em>Снимка: Ройтерс</em></p>](/media/files/resized/article/640x360/fbb/fdae1c15b49756d87d7c90997895cfbb-0000275690-article3.jpg)
Снимка: Ройтерс
![](/media/img/icons/article-time-icon.png)
напиши коментар
-
S&P 500 приключи най-силната си седмица за 2024 г.
-
Кадър на деня за 16 август
-
Инвестиционното решение за АЕЦ „Сайзуел Си“ може да се отложи за 2025 г.
-
Mastercard планира да съкрати 3% от глобалната работна сила заради преструктуриране
-
Германия изисква повече плащания от Uniper, за да запълни бюджетната дупка
-
Експерт: Все повече страни се замислят за рисковете от непроверени стоки
-
Украйна използва западно оборудване за операцията си в Русия, без да нарушава правилата
-
Истанбул се готви за Голямото земетресение и щети за 300 млрд. долара
-
Хранителните компании в САЩ достигнаха ценовия лимит на потребителите
-
Юлиан Попов: България има потенциал да използва реки за плуване и плажуване
-
Toyota може да „хибридизира“ цялата си продуктова гама, за да печели време
-
Акционерите съдят Stellantis в САЩ след разочароващ финансов отчет
Най-четени новини
-
Ден 900 от специалната военна операция: Украйна задържа инициативата в Курск
-
Wizz Air пуска абонаментна услуга за неограничени пътувания срещу 599 евро на година
-
Част от ремонта на ПАВЕЦ "Чаира" е приключила, но едва ли отново ще заработи изцяло
-
Може ли една-единствена държава да научи Европа как да е конкурентна отново
-
Украйна удари горивни депа на четири авиобази, могат да спрат свърхзвуковите ракети "Кинжал"
-
През юли „Адванс Терафонд“ е купило над 300 дка земи на цена от близо 1800 лв. за дка
-
Най-големият производител на стомана в света предупреждава за тежка криза в индустрията
-
Стойността на златните медали от Олимпиадата е по-висока от всякога
-
Повишаване на заплатите в Германия до десетгодишен връх носи надежди за икономиката
-
Инфлацията в турските ресторанти достигна 90%, турците бягат в съседна Гърция
-
Основателят на Temu вече е най-богатият човек в Китай
-
300 "спартанци" изненадаха и показаха слабостите на руската армия в Курска област
-
Ден 900 от специалната военна операция: Украйна задържа инициативата в Курск
-
Страна, незасегната от санкциите, може да върне петрола на "Лукойл" в Унгария
-
С-400 и руските изтребители ще бъдат най-голямата заплаха за F-16 в Украйна
-
Wizz Air пуска абонаментна услуга за неограничени пътувания срещу 599 евро на година
-
Русия разработва нова балистична ракета с обсег от 1000 км, Киев е под масиран обстрел с дронове*
-
Украйна се приближава към своята "отбранителна независимост"
Коментари
Финанси виж още
-
S&P 500 приключи най-силната си седмица за 2024 г.
-
Mastercard планира да съкрати 3% от глобалната работна сила заради преструктуриране
-
Търговският дефицит на България нараства над два пъти през юни
-
Европейските борси записаха най-силната си седмица от май насам
-
Германското правителство подписа окончателното споразумение за бюджета за 2025 г.
-
SOFIX бележи 1,4% седмичен ръст до 866,77 пункта