През територията на Словения преминават два основни европейски коридора на трансевропейската транспортна мрежа - Средиземноморският коридор и Балтийско-адриатическият коридор. Страната функционира като транзитна държава и разполага с малко над 1200 км железопътни линии. От тях 875 км са все още само с една линия. Но нарастващото значение на екологичната мобилност и необходимостта от по-интензивни инвестиции в железопътната инфраструктура доведоха до ново значително увеличение на инвестиционния бюджет на страната. През 2023 г. словенската дирекция "Инфраструктура" може да се възползва от 423,7 млн. евро за инвестиции в железопътната инфраструктура. Страната се е възползвала и от възможностите на различни механизми на Европейския съюз
Германското правителство планира да предостави на Deutsche Bahn допълнителни средства в размер на милиарди евро от своя Фонд за климата и трансформацията (KTF). До 2027 г. федералната железница трябва да получи 12,5 млрд. евро от фонда, според проекта на новия бюджет на фонда.
Железопътната мрежа на страната отчасти е в окаяно състояние и се нуждае от основно обновяване, но вероятно ще минат няколко години, преди мерките да бъдат забелязани от пътниците.
Германското правителство обаче не бърза да даде приоритет на този въпрос. "Ще направим всичко по силите си, за да продължим огромния инвестиционен бум през следващите години - с целта, потвърдена в решението на коалицията от март, да осигурим общо до 45 млрд. евро допълнително финансиране до 2027 г.", заяви наскоро германският федерален министър на транспорта Фолкер Висинг.
Със своите около 38 хил. километра германската железопътна мрежа е най-голямата и една от най-сложните в Европа и поради това поставя особени предизвикателства пред операторите - като например високия процент закъсняващи влакове. Това се отразява на трансграничните пътувания. Швейцарските железници SBB например обявиха, че използват повече заместващи влакове в Базел, за да предлагат точни връзки в Швейцария. Пътниците, пристигащи от Германия, трябва да сменят влака, за да продължат пътуването си в Швейцария.
93 на сто от швейцарските влакове пристигат навреме. От пролетта насам нов инструмент ще помогне за подобряване на енергийната ефективност и точността. Един час преди отпътуването SBB изчислява оптималната стратегия за пътуване въз основа на метеорологичните условия и пътната обстановка. С помощта на инструмента машинистите знаят точно с колко секунди са изостанали от графика по време на пътуването, за да могат да предприемат контрамерки.
Не всички обаче са доволни от плановете за разширяване на железопътните мрежи. През юни френската полиция влезе в сблъсък с хиляди протестиращи, които се опитваха да спрат изграждането на нова високоскоростна железопътна линия между Франция и съседна Италия. Подкрепена от ЕС, новата линия трябва да свърже френския град Лион и италианския Торино с 57,5-километров тунел през Алпите. Очакваната стойност е над 26 милиарда евро. Поддръжниците твърдят, че тя значително ще облекчи товарния автомобилен трафик, но противниците казват, че рисковете от екологични щети са опустошителни и че изворите вече са започнали да пресъхват заради строителните работи.
Опасенията, породени от промените климата, възраждат спалните вагони
Нощните влакове се завръщат в Европа благодарение на ниския си въглероден отпечатък, но след години на пренебрегване възраждането им е трудно. "Експлоатацията на нощните влакове е много трудна, сложна и скъпа", заяви анализатор от германски мозъчен тръст, като добави, че инфраструктурата е "претоварена" дори през нощта, когато по релсите се движат товарни влакове.
Въпреки предизвикателствата, националните железопътни оператори дават още един шанс на нощните влакове, а стартиращите компании се включват в проекта, тъй като опасенията за климата карат пътниците да се откажат от самолетите, изгарящи керосин, за да използват по-чисти начини на транспорт. Австрийският железопътен оператор OeBB, пионер в сектора, разполага с най-големия в Европа парк от нощни влакове, които обслужват 1,5 милиона пътници във вагони, включващи спални помещения.
В един момент държавната компания обмисляше да се откаже от нощните си услуги, но вместо това тръгна в обратна посока и инвестира в тях. "Нощните ни влакове са почти изцяло резервирани", заяви говорителят на OeBB Бернхард Ридер в момент, когато летните пътувания в Европа са в разгара си. OeBB управлява 20 маршрута, свързващи Виена и други градове в Европа.
През 2018 г. OeBB поръча 33 нови нощни влака на германския концерт Siemens, за да разшири обхвата си и да замени част от остарелия си парк. Ридер признава, че качеството на услугата му "в наши дни не винаги е толкова високо, колкото това, което искаме да предоставим на нашите клиенти". По думите му производството е спряло, тъй като "повече от 25 години не е имало търсене и заявки за нощни влакове".
Това мнение се споделя от двамата основатели на стартъпа за влакове: Омон, който казва, че услугата "се е влошила" с течение на времето, а Енгелман добавя, че "влакът не винаги отговаря на съвременните стандарти", обвинявайки "липсата на инвестиции в продължение на десетилетия". В Австрия първите влакове - с модерен дизайн, повече личен живот и повече душове - се очаква да бъдат пуснати в експлоатация за OeBB в края на тази година.
(БТА)
преди 11 месеца Зелените екстремисти няма да мирясат с опитите си да привърнат въздушните пътувания в недостъпни за масите и в привилегия за елита-точно както е било преди 80 години...На подобен път са и с леките коли..Но предполагам,че няма да им се получи, в някакъв момент недоволството на въпросните маси ще ги измете... отговор Сигнализирай за неуместен коментар