Българите имат нереалистични очаквания за бързо забогатяване от договорните фондове и другите колективни инвестиционни схеми, каза на пресконференция днес Петко Кръстев, председател на Управителния съвет на УД ДСК Управление на активи.
На база статистическо изледване по поръчка на ДСК Управление на активи е станало ясно, че над половината от готовите да инвестират в колективни инвестиционни схеми са склонни да поемат по-висок риск, но за срок до 12 месеца, а срокът трябва да е поне 3 до 5 години, уточни Петко Кръстев. Според проучването от 3 до 5 г. са склонни да инвестират само 7% от заинтересованите от инвестиции.
Висок риск, слаба информираност и липса на доверие са сред причините, посочвани като спирачка пред инвестициите в договорни фондове.
Средната сума, която анкетираните биха инвестирали, е 4 170 лв. на година. За 60% критерий при избор на фонд е реализираната доходност и на второ място нивото на риск, за което споменават 41% от анкетираните.
По-малко внимание се отделя на големината на фонда, компетентно предоставяне на информация, лесната процедура за инвестиране и опитът на компанията. Например опитът на компанията е споменат като критерий само от 12,4%, показват още данните от изследването.
Почти половината от готовите да инвестират не споменават риска като фактор. Нещо, което според нас може да доведе до недобри резултати, заявяват експертите от ДСК Управление на активи.
Най-известните форми на инвестиране според проучването са банкови депозити (77,3%), вложения в акции (43,5%), застраховка живот (36%) и доброволно пенсионно осигуряване (32%). Само 10,8% от анкетираните посочват спонтанно договорните фондове, но те са познат продукт за 60,4% от анкетираните.
В акции са инвестирали 14% от анкетираните, а в договорни фондове - 3,8%, спрямо 73,1% в депозит и 38,6% в доброволно пенсионно осигуряване.
В момента 6,7% имат инвестиции в акции (за София 7,4%) и 2,2% са вложили средства в договорни фондове (за София 2,3%). В Европа през 2006 г. 11,2% са имали спестявания във взаимни фондове и 8,3% - в акции.
Като алтернативни инвестиции анкетираните посочват недвижимите имоти (66%) и собствен бизнес (12,6%).