Общо 428 хотела има в морските ни курорти и 110 в зимните, като те заемат едва 6 хил. кв. км от територията на България. Същевременно на останалите 105 хил. кв. км има големи възможности за развитие на различни видове туризъм, каза Константин Маджаров, председател на Районна лозаро-винарска камара Тракия по време на икономически форум Марица в Пловдив, провеждан с медийното партньорство на Investor.bg.
Камарата предлага създаването на 9 туристически маршрута у нас, които на практика покриват над 85% от забележителностите на страната. Чрез тях може да се обединят различни видове туризъм – екологичен, екстремен, културно-исторически, балнео, ловен, селски и не на последно място – винен.
В България има 124 регистрирани винпрома, като едва 60 от тях имат дегустационни зали, посочи Маджаров. Според него това е крайно недостатъчно за успешното развитие на винен туризъм у нас. Затова камарата има и проект за създаването на 1 333 малки винарски изби. За една малка изба са необходими между 20 и 100 дка лозе, а банките са склонни да финансират подобни начинания, добави Маджаров.
Към момента 26% от населението в българските села се занимава със земеделие, добави той.
„Античният път на тракийското вино” или „Пътят на Орфей” са проекти с голям географски обем, при които дори може да се развива трансгранично сътрудничество с Гърция, каза по време на панела Станислав Новаков, заместник-председател на Държавната агенция по туризъм.
По думите му чрез създаване на клъстери в туризма може да се постигнат много по-добри резултати, особено в по-малките региони, които по този начин се получава и шанс за кандидатстване за финансиране от ЕС. Предимствата на клъстерите са съвместно производство, предлагане на услуги, обучение, финансиране, трансфер на технологии и съвместни усилия за лобиране, каза Новаков.
При клъстерите съществува хоризонтално и вертикално коопериране, като подходящо за туризма е първото, защото се постига еднакво ниво на маркетинг, предлага се една или няколко общи забележителности. Вертикалното е практично например при производството на автомобили.
Трудностите при създаването на клъстери са породени от липса на доверие, недостатъчна предприемаческа култура и особено от липсата на финансова подкрепа при първоначалната фаза на създаване на клъстер.
В сферата на туризма засега има по-малко клъстери спрямо другите отрасли. Най-много има в текстилната промишленост, химическата, машиностроенето и други, каза Новаков.
Общините също могат да създават клъстери. Пример за такъв е условно нареченият от Новаков клъстер Пирин, който би включвал Разлог, Банско, Гоце Делчев и Сандански.