Европейската централна банка (ЕЦБ) „хвърли ръкавицата” на правителствата от еврозоната, предизвиквайки ги да се откажат от правомощията си за спиранене наказателните процедури на Европейския съюз (ЕС) срещу страните с прекомерни бюджетни дефицити, пише Wall Street Journal.
В документ, който представлява официалната позиция на банката по дебата за реформата в управлението на еврозоната, ЕЦБ потвърждава трайната си позиция, че правителствата трябва да приемат правна рамка, включваща санкции за тези, които дестабилизират еврозоната чрез допускане на прекомерни дефицити.
Правителствените ръководители се надяват да постигнат споразумение за реформата по време на срещата си през март, но финансовите министри досега не са направили много за сближаване на позициите.
ЕЦБ твърди, че Европейският съвет, който включва представители на правителствата, трябва да има по-малко права за блокиране на наказателните процедури, предприемани от Европейската комисия (ЕК) срещу неизрядните страни членки.
От своя страна ЕК трябва да изисква предоставянето на депозити от неизрядните страни, както и необходимите мерки за ограничаването на допуснатите от тях дефицити.
Постъпленията, набрани по този начин ще бъдат насочвани към бъдещия Европейски стабилизационен механизъм, който ще замени през 2013 сегашния пакт за финансова стабилност.
Според ЕЦБ Европейската комисия трябва също така да ограничи позоваването си на извънредни обстоятелства при установяването на прекомерните дефицити.
Освен това страните с публичен дълг над 60% от БВП, сред които са Белгия, Франция и Германия, трябва да бъдат принудени да съкратят структурните си дефицити със значително над 0,5% от БВП на година.
Моделът на ЕЦБ за „здрава национална бюджетна рамка”, макар да не се споменава, е германската конституционна поправка за елиминиране на структурния дефицит до 2016. Германия оказва натиск върху партньорите си за приемането на подобно законодателство.